home

1. Skriftbildet Skrifttype: Times Skriftgrad (dvs. -størrelse): 12 punkt Linjeavstand: halvannen Marger: ca 2,5 cm. Bruk løs (ikke rett) høyremarg. Sider med et skriftbilde som dette vil inneholde 2.300–2.500 tegn, eksklusive mellomrom.**
 * Ti bud

2. Avsnitt Avsnitt markeres med innrykk (ikke blankline). Bruk tabulator (tab-tasten øverst til venstre på tastaturet). Linjen under en blanklinje eller en overskrift innrykkes ikke.

3. Paginering (dvs. sidetall) Sidetall (pagina) settes øverst til høyre på hver side. Sløyf sidetallet på forsiden.

4. Overskrifter Små og store bokstaver: Bruk store og små bokstaver også i overskrifter, ikke bare store (versaler). Det gir bedre lesbarhet. Nei til punktum: Sløyf punktum til slutt i overskrifter. Nivåer: Bruk overskrifter på maksimalt to nivåer – hovedoverskrift og såkalte mellomtitler. I lengre tekster, som masteroppgaver, innfører man vanligvis et tredje nivå. Dermed får teksten hovedtittel, kapitteltitler og mellomtitler). Skrifttype i hovedoverskrift: 16 punkt, fet Skrifttype i mellomtitler: 12 punkt, fet

5. Forside (emneoppgave) Begynn selve oppgavebesvarelsen på s. 2. Forsiden skal reserveres for følgende opplysninger: elevens navn fag semester (f. eks.: Høsten 2004) oppgavenummer og -ordlyd (for eksempel ” En drøfting av romantiske motivet i ”Alice in Wonderland”)

6. Forkortelser Skriv forkortelser fullt ut. I løpende tekst forkorter man minst mulig. Skriv "for eksempel", ikke "f.eks.", skriv "med hensyn til", ikke "m.h.t.". Punktumbruk i forkortelser: Hovedregelen er at punktum sløyfes når siste bokstav i ordet er med i forkortelsen, ellers settes punktum: ca (fra lat. circa) har ikke punktum, m.fl. (med flere) har punktum; tilsvarende: Kra (Kristiania), men Kbh. (København).

7. Sitater Anførselstegn: Hvis sitatet er tre linjer eller kortere, brukes anførselstegn. Kompress og innrykk: Hvis sitatet er lengre enn tre linjer, brukes innrykk og kompress (enkel linjeavstand). Anførselstegnene sløyfes, og sitatet markeres ytterligere med blanklinje over og under.

8. Fotnoter Fotnoter reserveres for tilleggsopplysninger og/eller -diskusjoner som ikke hører hjemme i hovedfremstillingen. De brukes ikke til rene litteraturhenvisninger (referanser). Forfatternavn inverteres ikke i noter, dvs. de skrives på vanlig vis med fornavnet først og etternavnet deretter. Inverterte navn (dvs. at etternavnet nevnes først) har sin funksjon bare i alfabetiserte oversikter, som for eksempel en litteraturliste.

9. Referanser (litteraturhenvisninger) Referanser gis i parentes inne i selve brødteksten (såkalt Harvard- eller Chicago-style). En slik referanse skal inneholde forfatterens etternavn pluss bokens eller artikkelens utgivelsesår (uten komma imellom), kolon og sidetall. Eks.: (Tompkins 1989: 125). Full bibliografisk referanse får leseren i litteraturlisten bak. Latinske forkortelser: op. cit., loc. cit., ibid., et al. og andre av samme type brukes i det hele tatt ikke.

10. Litteraturliste Bruk ordet Litteratur som overskrift.

Merk: Litteraturlisten skal inneholde referanse til de tekstene som det faktisk er referert til i oppgaven, ikke andre. Linjer som ikke innledes av en egen innførsel (et alfabetisert forfatternavn), rykkes inn. Sløyf punktum til slutt i innførselen.

(A) Referanser til bøker skal inneholde forfatterens navn utgivelsesåret på den utgaven det faktisk refereres til tittelen på boken utgiverstedet (er det flere, nevnes bare det første)

Eksempler Booth, Wayne C. 1961. The rhetoric of fiction. Chicago Gilbert, Sandra M. & Susan Gubar. 1984. The madwoman in the attic. The woman writer and the nineteenth-century literary imagination [1979]. New Haven Said, Edward W. 1994. Orientalisme. Vestlige oppfatninger av Orienten [eng. orig. 1978]. Overs. Anne Aabakken. Oslo

Merk: Rekkefølgen av opplysninger er fast. Bruk punktum mellom hver opplysning. Bare det første av to eller flere forfatternavn (det alfabetiserte) inverteres. Boktitler kursiveres alltid. Navnet på en eventuell oversetter oppgis alltid. Å opplyse om hvilket forlag som har utgitt boken, er overflødig. Bokens eller artikkelens opprinnelige utgivelsesår oppgis i skarpe klammer etter tittelen. Denne opplysningen har forskningshistorisk relevans og bør ikke sløyfes. Bruken av stor forbokstav i "viktige" ord i engelske titler er en konvensjon som er i ferd med å forsvinne. Det enkleste er konsekvent å holde seg til de små bokstavene.

(B) Referanser til deler av bøker eller tidsskrifthefter (artikler, essays, noveller, dikt) bør inneholde forfatterens navn utgivelsesåret tekstens tittel tittelen på boken eller tidsskriftet teksten er hentet fra navnet på bokens utgiver eller redaktør utgiverstedet sidetall (den refererte tekstens første og siste side forbundet med kort tankestrek)

Eksempler Bakhtin, Mikhail. 1991. "Epos og roman. Om romanstudiets metodologi" [rus. orig. 1975]. Overs. Jostein Børtnes. Moderne litteraturteori. En antologi. Red. Atle Kittang m.fl. Oslo, s. 125–48 McKenzie, D. F. 1969. "Printers of the mind. Some notes on bibliographical theories and printing house practices". Studies in Bibliography 22, s. 1–75

Merk: Artikkel-, essay-, novelle- og dikttitler settes alltid i anførselstegn. Tidsskrifttitler kursiveres alltid (i likhet med boktitler). Tidsskriftets bind-nummer (årgang) oppgis alltid. Opplysning om hefte innenfor en årgang er overflødig så lenge tidsskriftet har fortløpende paginering tvers igjennom alle heftene. (Slik er det med vitenskapelige tidsskrifter.)

(C) Referanser til tekster på nettsider skal inneholde forfatterens navn evt publiseringsdato el. -år tekstens tittel nettstedets navn og evt eier nettadresse (url) nedlastingsdato

Eksempler Ann Skea. 2002. "The Path of Justice – Teth". The Ted Hughes Homepage.. Nedlastet 29.01.04 Bibelen. 1978. "Brevet til hebreerne". Det Norske Bibelselskap. . Nedlastet 11.04.03

Merk: Nettadressen angis med spisse klammer på hver side. Hvis teksten ikke oppgir noe utgivelsesår, brukes en forkortelse: u.å. (uten år).